![Imagine sugestivă cu o pompă de căldură. Foto: NAPA / Alamy / Alamy / Profimedia](https://assets.republica.ro/20240704/900x600/df52ed708916841b91bef078e1685aa9e798f8b9.jpg)
Foto: NAPA / Alamy / Alamy / Profimedia
Vrem să reducem cu 55% a emisiile de carbon până în 2030 și să menținem viu obiectivul de neutralitate climatică până în 2050? Dacă răspunsul este „DA”, atunci e necesar să avem un plan ambițios de introducere a pompelor de căldură în vederea decarbonizării sectorului de încălzire și răcire, dar și pentru industrie, indică un raport recent publicat de Organizația Energy Policy Group (EPG).
Potrivit experților EPG, pompele de căldură reprezintă o tehnologie prioritară pentru politicile energetice europene și românești, iar utilizarea unei pompe de căldură alături de panouri fotovoltaice pe acoperiș pentru alimentare și pentru a injecta surplusul de electricitate în rețea scade costurile anuale cu energia sub costurile agregate ale încălzirii cu centrale pe gaz.
![](https://assets.republica.ro/20240704/400x0/122e38b8c983afb8b7fe00ad488d9d5efb795fb0.png)
Prin urmare, consideră experți EPG, adopția pompelor de căldură colective, la nivel de bloc sau de cvartal „va fi facilitată de valorificarea potențialului geotermal al subsolului marilor municipii din România”.
![](https://assets.republica.ro/20240704/400x0/ee97a24bc6f70d9911747d2d4fc2153efd19d40b.png)
EPG recomandă „introducerea unui program public de granturi pentru achiziționarea și instalarea pompelor de căldură, cu un prag financiar de maximum 50% din valoare pompei de căldură și maximum 3.000 euro pentru pompele de căldură sol-apă, respectiv 1.000 euro pentru pompele de căldură aer-apă”.
Pentru sistemele complexe de pompă de căldură + panouri PV + stocare, o limită superioară a subvenției pe locuință ar putea ajunge la 6.000 euro, se mai arată în setul de recomandări ale EPG.
În raport, cercetătorii EPG au evaluat costurile medii de instalare a pompelor de căldură în șase tipuri de clădiri rezidențiale considerate reprezentative pentru România - trei tipuri de case unifamiliale și trei tipuri de clădiri multifamiliale (condominii) - cu o clasă energetică suficient de ridicată.
![](https://assets.republica.ro/20240704/400x0/2e11cd115cfe3353ac1786959949c6612ac2d77d.png)
De asemenea, au fost evaluate și costurile sistemelor mai complexe care includ pompe de căldură și panouri fotovoltaice pe acoperiș și pompe de căldură + panouri fotovoltaice + acumulatori. Pentru cele patru scenarii de adopție analizate, EPG a estimat apoi consumul anual de energie.
![](https://assets.republica.ro/20240704/400x0/e2e8b08cc757540929202172cf57e6cb63eeb091.png)
Costuri de instalare
Potrivit EPG, costurile de investiție estimate pentru pompele de căldură sunt:
• 6.000 – 18.000 euro pentru case individuale
• 6.000 – 7.500 euro pentru apartamente
Costuri considerabil mai mici (1.700 – 2.100 euro) pentru pompe comune de mare capacitate (Condominium 2).
În general, costurile de investiție mai mari sunt asociate cu costuri operaționale mai mici. Cercetătorii EPG au dezvoltat și patru scenarii de adoptare a pompelor de căldură în gospodăriile din România până în 2030, realizabile în principal prin înlocuirea centralelor individuale pe gaz din clădirile existente cu pompe de căldură:
- un scenariu minimal (500.000 de unități),
- un scenariu intermediar-moderat (700.000 de unități),
- un scenariu ambițios intermediar (900.000 de unități),
- un scenariu optimist (1.100.000 de unități).
La raportul actual dintre prețul gazelor și cel al energiei electrice (mai mare de 4), costul anual cu încălzirea este mai mare utilizând pompe de căldură aer-apă decât utilizând centrale pe gaz, spune experții EPG, care mai precizează că adăugarea de panouri fotovoltaice pe acoperiș pentru a alimenta pompa de căldură și pentru a injecta surplusul de electricitate în rețea scade costurile anuale cu energia sub costurile agregate ale încălzirii cu centrale pe gaz - și chiar mai mult dacă în sistem este integrată o baterie.
Emisiile anuale de echivalent CO2 sunt considerabil mai mari pentru centralele pe bază de gaz, spre deosebire de pompele de căldură, respectiv pompele de căldură + panouri fotovoltaice pe acoperiș și pompele de căldură + panouri fotovoltaice + baterii.
Instalarea pompelor de căldură se va traducem în costuri evitate de îndată ce sistemul ETS2 va intra în vigoare (din 2027), punând astfel un preț și pe emisiile de carbon din sectoarele construcțiilor și transportului rutier, se mai arată în raportul EPG.
„În siajul crizei energetice declanșate în 2022, caracterizată de un deficit de gaze naturale pe piețele europene și niveluri record ale prețurilor energiei, pompa de căldură iese în evidență ca fiind cea mai eficientă și mai puțin poluantă soluție pentru încălzirea și răcirea clădirilor”, declară și expertul în energie, Radu Dudău, unul dintre autorii raportului.
Urmăriți Republica pe Google News
Urmăriți Republica pe Threads
Urmăriți Republica pe canalul de WhatsApp
Alătură-te comunității noastre. Scrie bine și argumentat și poți fi unul dintre editorialiștii platformei noastre.
Iar explicația e simplă: banii!
Clerul catolic din Evul Mediu gasise o sursă importantă de venituri vănzând "relicve", "moaște" și "indulgențe" maselor pe care aveau grijă să le sperie înainte cu iadul.
Neoclerul verde de azi vinde maselor pe care le sperie cu "iadul climatic" tot felul de "carbon offsets", "pompe de căldură" și "autoturisme electrice"...