![Shopping online](https://assets.republica.ro/20220112/900x600/3c844ea7f422e7175f9d477c430b876b636c7775.jpg)
Foto: Getty Images
Atunci când își calculează bugetul, o familie nu ar trebui să se uite doar la cheltuielile de pe o săptămână sau de pe o lună, ci ar trebui să aibă în vedere un an întreg, spune Adrian Asoltanie, antreprenor și trainer specializat în educație financiară. Pentru o persoană cu venituri cel puțin medii, o cheltuială de 10-20 de lei poate părea modică. Însă dacă este recurentă, ajunge ca la finalul unui an să reprezinte o sumă semnificativă, cu care și-ar fi putut cumpăra un bun de folosință îndelungată sau pe care ar fi putut-o economisi. „Trebuie să începi să-ți vezi banii la o scară mai mare, să nu-i mai vezi la o scară mică. Să luăm 10 lei pe zi. 10 lei pe zi reprezintă, de fapt, o sumă incredibilă. 20 de lei pe zi, cât un pachet de țigări, înseamnă într-un an de 7.300 de lei Și atunci dacă te gândești la salariul mediu pe economie e 3.500 de lei, în România, în medie, persoanele care fumează muncesc în ianuarie și februarie doar pe fum și atât. Asta este cu totul altă viziune asupra banilor”, spune Adrian Asoltanie, într-un interviu pentru habits by Republica.
![](https://assets.republica.ro/20220112/400x0/ef099115d92f54323c3e91858045f4b9492fa56b.jpg)
![Dragă, unde-s banii?](https://assets.republica.ro/20220123/900x600/a5449c1e58c4fe5bbffc76951c4c437e2d400654.jpg)
O sumă pe care reușești să o economisești prin optimizarea cheltuielilor poate părea la început mică. Însă, percepția se schimbă atunci când vezi lucrurile în perspectivă.
Un studiu realizat la comanda habits by republica de Unlock Research a scos la iveală că 91% dintre români vor să reducă cheltuielile pe care le au cu încălzirea, iar 81% vor să ajungă să dea mai puțini bani pe utilități. Adrian Asoltanie subliniază că, de vreme ce utilitățile reprezintă o cheltuială pe viață, merită să faci în ele investiții care să ducă la eficientizarea costurilor.
„Utilitățile sunt de plătit tot timpul. Apa o plătim și o folosim tot timpul, curentul îl folosim tot timpul. Astea sunt niște cheltuieli pe care le facem pe toată durata vieții. Dacă schimbi becurile în casă cu becuri economice de calitate faci o investiție inițială, dar vei avea, cu siguranță, beneficii pe termen lung. Cu 20 de lei, poți să cumperi un accesoriu care îți dă senzația că debitul apei de la robinet este mai mare, ceea ce te ajută să consumi mai puțină apă. Casa o izolezi pe toată durata vieții casei. Dacă te uiți la economia pe care o faci în toată această perioadă, la faptul că valoarea casei crește, la confortul sporit pe care îl ai, atunci e clar că merită. E o chestiune de priorități, trebuie înțelegi faptul să anumite decizii îți îmbunătățesc viața pe termen lung și îmbunătățesc și valoarea proprietății respective”, explică specialistul în educație financiară.
„Îți trebuie o ancoră financiară și emoțională”
Autor al cărții de educație financiară „Dragă, unde-s banii”, Adrian Asoltanie își propune să îi ajute pe oameni să își facă bugetul într-un fel care contribuie la prosperitatea familiei, dar și la sănătatea ei emoțională. Într-o cultură a neîndestulării în care îți vine din ce în ce mai greu să reziști tentațiilor și ofertelor prezentate în feluri irezistibile, o mică schimbare de mentalitate poate face diferența. „Toate schimbările bune implică efort. Să schimbi becurile, să schimbi robinetele, să izolezi casa, să nu arunci mâncare, să gătești în loc să comanzi, să mergi cu autobuzul în loc să mergi cu mașina personal. Să investești. Toate deciziile financiare înțelepte vin cu o greutate la început. De ce să pun deoparte 300 de lei când sunt așa de multe chestii tentante și apar ofertele speciale în curând? Ca să compensezi această greutate pe care o simți la început, îți trebuie o ancoră financiară și emoțională. Această ancoră financiară și emoțională este reprezentată de un obiectiv. Iar întrebarea pe care trebuie să ți-o pui înainte de a cumpăra ceva este: Ce impact are această achiziție asupra obiectivului meu?
Obiectivul poate să fie avansul pentru un apartament sau o călătorie spre un loc la care visezi sau o școală mai bună pentru copil. Când e vorba să strângă bani pentru copii, părinții sunt foarte motivați. Pentru un părinte, asta e o ancoră financiară și emoțională care îl fixează. În momentul în care ai o ancoră financiară, cumva, conștient sau inconștient gândești. Să-mi schimb telefonul anul ăsta mă apropie de obiectul pe care l-am stabilit sau dimpotrivă? Lipsa obiectivelor e cea care ne lasă să rătăcim cumva cu banii noștri și cu deciziile financiare”, crede Adrian Asoltanie.
„Discuțiile despre bani în familiile din România se întâmplă la sfârșitul lunii, când s-au terminat banii”
Banii sunt un sport de echipă, subliniază antreprenorul, iar toate deciziile legate de bani trebuie să se ia în familie. Un obicei sănătos este ca discuțiile despre planificarea finanțelor în momentul în care banii intră în cont, nu mai târziu.
„O problemă pe care o observ foarte des e că discuțiile despre bani în familiile din România se întâmplă la sfârșitul lunii, când s-au terminat banii. Nu-mi rămâne decât să urlu la nevastă-mea și ea să-mi dea cu tigaia în cap. Că bani nu mai avem, am rămas doar cu scandalul, cu reproșurile - e din vina ta. La sfârșitul lunii, copilul ce vede? Doi adulți care s-au supărat unul pe altul că fiecare a făcut cine știe ce prostii și nu s-a gândit la bani. Recomandarea mea este să discute 10 minute la început, când au intrat banii în cont. Stai cu soțul, cu soția, cu partenerul sau cu tine însăți: 200 de lei îi pun deoparte, pentru că ăsta e primul lucru. După aceea atât merge la rata la bancă, atât la curent, atât la gaze, 200 de lei la timp liber, 100 de lei o să meargă la donații, să ajutăm și noi un copil orfan sau pe cineva mai puțin norocos. Asta te ajută să le spui tu banilor tăi unde să se ducă, în loc să te întrebi tu la sfârșitul lunii: Băi, frate ce s-a întâmplat? Sau: Dragă, unde sunt banii?”, spune Adrian Asoltanie.
Să îți vezi banii te ajută să ai o percepție mai bună asupra bugetului și de aceea antreprenorul îi împarte în plicuri, corespunzătoare câte unei destinații. „Unele din cheltuieli, precum utilitățile, rămân în cont dar banii de supermarket, banii de timp liber, de activitățile copiilor, am preferat să îi văd cash. Îi văd și eu și nevastă-mea, asta vine la pachet cu comunicare și transparență în familie. Când sunt prin conturi, eu îmi imaginez că la nevastă-mea mai sunt o grămadă de bani, dar ea probabil că ea plătit niște lucruri, a luat ghete, geci pentru copii. Ea își închipuie că la mine în cont or mai fi o grămadă de bani. dar eu poate că am cumpărat cauciucuri de iarnă la mașină, mi-am luat o undiță. Când îi vedem pe plicuri atunci e foarte clar. iar când se termină iar este clar că se termină”, este de părere antreprenorul.
Urmăriți Republica pe Google News
Urmăriți Republica pe Threads
Urmăriți Republica pe canalul de WhatsApp
Alătură-te comunității noastre. Scrie bine și argumentat și poți fi unul dintre editorialiștii platformei noastre.